20240210 003
type: Article
has EMTAK classification: http://mkm.ee/classification/84111
has EMTAK classification: http://mkm.ee/classification/84112
has EMTAK classification: http://mkm.ee/classification/84113
has EMTAK classification: http://mkm.ee/classification/84114
has EMTAK classification: http://mkm.ee/classification/84301
keywords: rahandusministeerium
keywords: eelarvepuudujääk
keywords: töötuskindlustushüvitisitis
keywords: valitsussektor
keywords: investeering
keywords: fiskaalpoliitika
keywords: palgatoetus
keywords: maksulaekumine
keywords: defitsiit
keywords: eurosta
keywords: aasta
keywords: raamatupidamine
keywords: allsektor
keywords: väiksem
keywords: eesti
keywords: kriisieelne
keywords: riigipoolne
keywords: võlakohustus
keywords: põhitegevus
keywords: lõppemine
keywords: suurem
keywords: projekt
keywords: august
keywords: juhis
keywords: kasvanud
keywords: sotsiaalmaks
keywords: haigekassa
keywords: poolik
keywords: eraldatud
keywords: esimene
keywords: maht
keywords: juhtivanalüütik
keywords: aktiivne
keywords: kohalik
keywords: pressiteat
keywords: kuu
lemmas: euron
lemmas: eurosta
lemmas: risto
lemmas: eelarvepositsioon
lemmas: allsektor
lemmas: juhtivanalüütik
lemmas: fiskaalpoliitika
lemmas: võlakohustus
body text: Kaheksa kuu eelarvepuudujääk kahanes aastaga üle 170 miljoni Võrreldes 2020. aasta augusti lõpu seisuga on eelarve defitsiit 171 miljonit eurot väiksem, mis tuleneb peamiselt suurenenud maksulaekumisest ning eelmise aastaga võrreldes väiksematest lisaeelarve kuludest, ütles rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna juhtivanalüütik Risto Kaarna pressiteate vahendusel. Eurostat on andnud Eestile juhise, mille järgi tuleb riigipoolsete teise samba maksete peatamist käsitleda võlakohustusena erasektorile, mis tähendab, et kui varasemalt oli see arvestatud riigieelarve tuluna, siis nüüd seda niimoodi kajastada ei saa. Võrreldes varasemaga on riigi raamatupidamises eelarvepositsiooni korrigeeritud eelmisel aastal -147,5 miljoni euro ning käesoleval aastal -205,5 miljoni euro võrra, ütles Kaarna. Valitsussektori eelarvepositsioon allsektorite lõikes. Autor/allikas: Rahandusministeerium Töötukassa eelarve puudujääk ulatus augusti lõpuks kasvanud töötuskindlustushüvitiste ning palgatoetuse meetme kulude tõttu 29,4 miljoni euroni. Samas 2020. aasta kaheksa esimese kuuga võrreldes oli puudujääk 274,5 miljoni euro võrra väiksem, kuna lisaeelarvega kavandatud palgatoetuse meede oli sel aastal mahult väiksem ning samuti kaeti osa kuludest lisaeelarvega töötukassale eraldatud vahenditest. Haigekassa eelarve ülejääk on möödunud aastaga võrreldes kasvanud 50 miljoni euro võrra 92,4 miljoni euroni riigieelarvest antud tegevustoetuse tõttu kompenseerimaks kriisieelsest tasemest väiksemat sotsiaalmaksu laekumist. Kohalike omavalitsuste eelarve ülejääk vähenes augustis 63,6 miljoni euro võrra 10,2 miljoni euroni. Möödunud aastaga võrreldes on ülejääk 123,3 miljonit eurot väiksem peamiselt aktiivse investeerimistegevuse tõttu. "Kuigi riik on eraldanud omavalitsustele üsna suures mahus investeeringutoetusi, saab neid raamatupidamises arvestada projektide lõppemisel. Ehk teisisõnu, suurem miinus tuleneb poolikutest investeeringutest. Põhitegevuse tulem on sarnane eelmise aastaga;" üt…
mentions: loc eesti
mentions: per risto kaarna
source: eol
created: 2021-10-22
title: Kaheksa kuu eelarvepuudujääk kahanes aastaga üle 170 miljoni
generated at time: 2026-01-23T12:47:14