Iraak ei ahvatle Eesti ärimehi "Meile teadaolevalt ei ole Eesti firmad Iraagis lepinguteni seni jõudnud, kuigi varem on üles näidatud huvi selleteemaliste teavituskohtumiste vastu," teatas välisministeeriumi pressiesindaja Ehtel Halliste Äripäevale. "Viimasel ajal ei ole aga selle teema vastu huvi tuntud." Halliste sõnul korraldab välisministeerium regulaarselt väliskaubanduse ümarlauda, kuid ka seal pole enam ammu keegi Iraagi vastu huvi tundnud. "Asi on kinni ärimeestes endis, riik siin vahendada ei saa," sõnas Halliste. "Selleks, et seal tegutseda, peab olema oskusteave - seal on ikkagi oma turvalisuseriskid ja tuleb tunda kohalikke olusid, lisaks tuleb kasuks ka araabia keele oskus." Aasta tagasi nentis OÜ Star Modul juhatuse liige Marek Maasik Eesti Päevalehes, et on end Iraagist tulevate pakkumistega juba aasta otsa kursis hoidnud ja toona sobivaid pakkumisi paistmas ei olnud. Eelmisel nädalal tunnistas ta, et ehitussoojakuid ja tualette valmistav ning müüv ettevõte on Iraagi-suunalistest otsingutest loobunud. "Elu on täis valikuid, ei morjenda, et me sinna turule ei saanud," ütles Maasik. "Ma ei osanud võib-olla ka õigest kohast küsida - üritasin ise otse minna, aga see ei andnud head tulemust." Maasik põhjendas, et Iraagi kliimas oleks eestlasel raske tööd teha, aga kohalikke palgata Maasik ei usaldaks. "Lisaks distants - tahaks ikka Eestis toota, mitte tootmist sinna viia. Aga transport sööks nõnda kasumi ära ja sellel pole mõtet." Huvi Iraagi vastu on kaotanud ka OÜ Surflink, kust öeldi Äripäevale, et Iraagi tellimused on nende jaoks lihtsalt liiga suured. Ettevõte hoiab end siiski endiselt pakkumistega kursis ja pole lootust kaotanud. 2004. aasta lõpus kirjutas Äripäev, kuidas Iraaki peetakse lähima paarikümne aasta olulisemaks ehitustandriks, mille tööde kogumaksumust on hinnatud 500 miljardile dollarile. Olulisima summa sellest saavad USA suurkorporatsioonid, kuid allhankijate hulgas on eelistatud nende riikide ettevõtted, kes on oma sõdurid Iraaki saatnud.