Oktoobris kasvas eksport teist kuud järjest. Juba septembris oli kaupade eksport selle aasta suurim, ent oktoobris kasvas see veel 87 miljoni euro võrra. Kõige rohkem eksporditi kaupu Soome, siis maadena järgnesid. USA ja Rootsi. Eksport suurenes enim USAsse võrreldes eelmise aasta oktoobriga koguni 144 protsenti ja seda tänu kommunikatsiooniseadmete ekspordile. USA-s veeti kaupu kokku 159 miljoni euro väärtuses. Lisaks kommunikatsiooniseadmetele andis ekspordi kasvu olulise panuse õlitoodete ja teravilja väljavedu. Kui mullu oktoobris eksporditi teravilja 39 miljoni euro, siis tänavu ligi 61 miljoni euro eest. Viljamaaklerfirma Copenhagen mürghns äriarendusjuhi Indrek Aigro hinnangul tuleb kogu Eesti teravilja eksport tänavu 100000 kuni 150000 tonni suurem kui eelmisel aastal. Mis on peamine toode ja eesti nisu sel aastal võib öelda, läks valdavas enamuses toiduks, mis tähendab, et inimtarbimisse mitte loomasöödaks. Eesti koristas hea kvaliteediga nisu ja see andis talle lisandväärtust. Swedbanki peaökonomisti Tõnu Mertsina sõnul viitavad kõik märgid sellele, et kaupade ekspordikasv jätkus ka novembris. Kema sõnul tõusid möödunud kuul töötleva tööstuse kui suurima kaupu eksportiva majandusharu tootmismahtude kasvu, ootused ja eksporditellimused. Eesti Panga ökonomist Mari rei osutas mitmele asjaolule, miks Eesti eksport on ka koroonakriisi teises laines häid tulemusi näidanud. Ühelt poolt me näeme, et ka meie kaubanduspartnerite majandus teil on läinud paremini kui Euroopas keskmiselt, teisalt kindlasti meie ettevõtted on väikesed, kiiresti võimelised ümber kohanema ja oma roll on ka ka kindlasti sellel ja tegelikult meest, sellist ekspordi kasvu oleme näinud tugevat küll kahel viimasel kuul, aga terve suve jooksul oli tegelikult kogu väliskaubanduse poolt küllaltki positiivne. Justkui me vaatame töötlevat tööstust, et siis nii-öelda see kriis ei ole tööstust väga suutnud rööpast välja ajada.