Kõigepealt võeti soe vesi, kas järgmiseks elekter? Ligi 1000 hoonet haldav OÜ BREM Kinnisvarahooldus on Eesti Energiale elektri eest võlgu mitu miljonit krooni. Firma pankrotti nõuab ka Tallinna Küte. BREMi paljud kliendid on samas arveid korralikult maksnud, kuid firma on nende raha endale jätnud. Kortermajade asukad pääseksid elektri ja soojata jäämise ohust vaid siis, kui looksid ühistu ja hakkaksid oma maja asju ise ajama. Esmaspäeval ähvardas Eesti Energia OÜ BREM Kinnisvarahoolduse hallatavas 10 äri- ja büroohoones voolu välja lülitada, sest BREMi elektrivõlg on kasvanud juba mitme miljoni kroonini. Viimasel hetkel maksis firma siiski 20% võlast ning sai tänu sellele nädala ajapikendust. 800 büroo- ja tootmishoone kõrval on BREMi hoole all aga ka ligi 200 kortermaja. Kas ka kortermajad jäävad elektrita? Loodetavasti asi nii kaugele ei lähe, et ka võlgades kortermajadest hakatakse elektrit välja lülitama, ütleb Eesti Energia pressiesindaja Marina Bachmann. «Korteriühistute võlad on (suhteliselt) väikesed, aga klientide arv suurem,» põhjendab ta, miks elumaju praegu säästa üritatakse. «Meie huvi on, et tavainimene ei saaks kannatada.» Kortermaja ei päästaks vooluta jätmisest isegi see, kui elanikud on kõik arved korralikult tasunud, sest BREM pole kogutud raha tihtipeale elektrifirmale edasi maksnud. «Soovitame sõlmida klientidel otselepingu Eesti Energiaga, sest vahendaja võtmine on alati seotud riskiga,» toonitab Bachmann. Kõik majaelanikud ei pruugi oma võlast teadagi, mistõttu palub Eesti Energia kõigil BREMi halduses olevate majade asukatel asja kohta küsida Eesti Energia klienditelefonilt 1545. Peale suure elektrivõla on BREM võlgu ka toasooja eest. Juuli alguses andis Tallinna Küte Harju maakohtusse BREM Kinnisvarahoolduse pankrotinõude, mida arutatakse 18. augustil. Keskkütte eest maksmiseks ei saaks majaelanik aga parimagi tahtmise juures otselepingut sõlmida. Haldusteenust pakkuva firma palkavad eelkõige sellise korter-elamu elanikud, kus pole ühistut, mistõttu BREMi võlgadega tuleb silmitsi seista Tallinna vähestel korteriühistutel, ütleb Tallinna korteriühistute liidu juhatuse liige Karmo Lebedev. Ühistuta majas elab ka näiteks laulja Lauri Liiv, mistõttu tellitaksegi haldusteenust BREM Kinnisvarahoolduselt. Tulemuseks oli juulis ligi kuu aega väldanud soojaveekatkestus, sest BREM polnud majarahvalt kogutud raha Fortum Termestile edasi maksnud. «Vähemalt elektriga meil probleemi pole, sest selle eest tasume Eesti Energiale otse,» kinnitab Liiv. Haldajafirmast vabanemine pole lihtne Ligi kuu aega külma veega sundkarastamist pani Liivi ja tema naabrid tõsiselt mõtlema korteriühistu loomisele ning BREMi teenustest loobumisele. Samas on Liivi hinnangul tema kortermaja paljud elanikud vanades harjumustes kinni – nad ei viitsiks laulja arvates kodumaja asju ajada isegi siis, kui see tähendaks BREMi soolastest teenustasudest vabanemist. «Ehk nüüd vähemalt said aru ka need, kes enne kahtlesid, et see (korteriühistu loomine – toim) on vajalik,» loodab Liiv siiski. Kortermajade elanikud on nõus haldajafirmat palgates suuri summasid kulutama ühel lihtsal põhjusel, leiab Tallinnas Lasnamäel Anni 14 korteriühistu liige Jaan Vahar: «Ju neil siis ei ole seda aktiivset ullikest, kes teiste hüvanguks oma aega viitsiks raisata.» Vahari sõnul oli ka Anni 14 maja aastaid tagasi BREMi hallata. «Siis läks 2/3 rahast haldusele ja 1/3 remondile. Nüüd on vastupidi,» kirjeldab Vahar BREMi kulukust majarahvale. «Eks see ühistu loomiseni viiski.» Vahari sõnul ei olnud aga haldusfirmast lahtiütlemine lihtne. «Majaelanikelt koguti remondiraha, aga selle eest enamasti midagi ei tehtud. Kui BREMi tütarfirmalt maja halduse üle võtsime, pidi firma umbes 60 000 krooni remondiraha tagastama. Selle nuiamine käis üle kahe aasta,» meenutab Vahar visa võitlust. Ka Eesti Korteriühistute Liit kinnitab, et kõige rohkem abipalveid ning kaebusi tuleb seoses haldajafirmast loobumise ja korteriühistu loomisega. Eesti Energia toonitab, et kui 6. augustiks BREM kokkulepet võla tasumiseks ei sõlmi, lülitatakse elekter 10 ärihoonest pikema jututa välja. «Valik sai tehtud selle põhjal, et neil kümnel on suuremad võlad ja suurem tarbimine,» põhjendab Bachmann. Kas BREM saab võlgadega toime või satuvad tuhanded kortermajade elanikud tõepoolest sooja ja elektrita jäämise ohtu, jääb esialgu teadmata, sest BREM Kinnisvarahoolduse juhataja Risto Mägi ei leidnud terve eilse päeva jooksul aega asja Õhtulehele selgitada.
Kõigepealt võeti soe vesi, kas järgmiseks elekter?